Nästan nio av tio anställda på svensk arbetsmarknad täcks av kollektivavtal. De som saknar kollektivavtal finns uteslutande i det privata näringslivet. Anställda i arbetaryrken omfattas av kollektivavtal i högre utsträckning än de som har ett chefs- eller akademikeryrke.
Drygt 3 900 arbetsdagar förlorades i konflikter på svensk arbetsmarknad under 2023. Trots en omfattande avtalsrörelse utlöstes stridsåtgärder i endast en tvist. Stridsåtgärder bröt ut i fyra lokala tvister, där nästan samtliga arbetsdagar förlorades i konflikten på Tesla. Dessutom utbröt en vild strejk på pendeltågen i Stockholm.
Trots att Sverige har den största arbetsmarknaden har vi väsentligt lägre konfliktsiffror än våra nordiska grannländer. Allra flest förlorade arbetsdagar har Finland.
Varje ny avtalsrörelse har sedan Industriavtalets tillkomst 1997 setts som ett test av den nuvarande lönebildningsmodellen. Parterna har ofta hävdat att ”det aldrig varit svårare ännu”. Men med 2023 års erfarenheter i bagaget hävdar jag att modellen aldrig har testats fullt ut förrän just förra året, skriver Medlingsinstitutets GD Irene Wennemo i ett blogginlägg.
Elektrikerförbundet kräver kollektivavtal med Affärsbyggarna i Sverige AB i Gustavsberg och varslar om strejk och blockad. Medlingsinstitutets medlare Kurt Eriksson handlägger ärendet.
Medlingsinstitutet kommer så snart det är möjligt att uppdatera rapporterna om löneskillnaden mellan kvinnor och män för åren 2021 och 2022 med anledning av ett statistikfel i siffrorna från Arbetsgivarverket.
Lönerna ökade med 4,3 procent i november jämfört med samma månad förra året. Konsumentpriserna exklusive boräntor ökade med 3,6 procent, vilket innebär att reallönerna steg med 0,7 procent. Det är den snabbaste stärkningen av löntagarnas köpkraft sedan juli 2021.